IZVAJANJE DODATNEGA POKOJNINSKEGA ZAVAROVANJA

Spoštovani sodelavci instituta !

V letu 2000 je začel veljati novi Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki je sočasno z zaostritvijo pogojev upokojevanja uvedel možnost prostovoljnega dodatnega pokojninskega zavarovanja z davčno olajšavo.  Po zakonu se od leta 2000 dalje vsako leto pokojninska osnova zmanjšuje za 0,6%. Dodatno pokojninsko zavarovanje je oblika varčevanja za starost, pri kateri zavarovanec in/ali njegov delodajalec mesečno (lahko tudi polletno ali letno) vplačuje premijo na zavarovančev osebni račun odprt pri izvajalcu zavarovanja (npr. pokojninska družba). Premije se vlagajo v različne vrednostne papirje in se obrestujejo z doseženim donosom.  Denar, ki si ga bo na ta način prihranil posameznik, bo nadomeščal izpad dohodkov, oz. pokojnine, iz obveznega zavarovanja. Doseženi donosi se izračunajo mesečno, in ne morejo biti nižji od zajamčenega donosa predpisanega z zakonom (40% donosnosti državnih vrednostnih papirjev z dospelostjo nad enim letom), za katerega jamči upravljavec s svojim premoženjem. 

Vplačila v dodatno pokojninsko zavarovanje so predmet davčnih olajšav in sicer do višine 5,844% bruto osebnega dohodka posameznika. Mesečna premija predpisana z zakonom je še dodatno omejena in sicer  mesečno min. 3.638 in maks. 36.380 SIT (ta dva zneska pa se bosta ustrezno revalorizirala vsako leto s 1.1.). 

V primeru kolektivnega zavarovanja (vanj se mora vključiti najmanj 51% delavcev v posameznem podjetju) pa se zavarovancu pripisujejo na račun bruto zneski, ki jih nameni za dodatno pokojninsko zavarovanje. Država se v tem primeru namreč odpove vsem dajatvam in prispevkom na premijo, zato se celotni znesek pripiše na zavarovančev račun.  Na vsak tolar, ki je namenjen dodatnemu pokojninskemu zavarovanju se tudi država odpove približno enemu tolarju.
 
Institut »Jožef Stefan« je sprejel odločitev, da REDNO ZAPOSLENIM SODELAVCEM omogoči vključitev v kolektivno prostovoljno dodatno pokojninsko zavarovanje s plačilom določenega prispevka.  V sodelovanju z reprezentativnim sindikatom SVIZ/IJS je bila za izvajalca izbrana Prva pokojninska družba d.d..  
 
Institut je skupaj z drugimi institutu kot pobudnik oblikoval pri izvajalcu Prvi pokojninski družbi d.d.  Posebni pokojninski načrt za dejavnost znanosti, izobraževanja, vzgoje in kulture. Oblikovanje tega načrta omogoča pobudnikom oblikovanje nadrzornega sveta načrta ter določen vpliv na izvajanje naložbene politike pri izvajanju načrta.

PREJELI STE »PRISTOPNO IZJAVO K POKOJNINSKEM NAČRTU «.  ČE TO IZJAVO PODPIŠETE, VAM BO  INSTITUT MESEČNO NAKAZOVAL 5.000 SIT  NA VAŠ OSEBNI POKOJNINSKI RAČUN. TA ZNESEK NE BO OBDAVČEN, NE ŠTEJE SE KOT BONITETA PRI OBRAČUNU DOHODNINE, INSTITUT OD TEGA ZNESKA NE BO PLAČEVAL  NOBENIH DAJATEV. 

LAHKO SE ODLOČITE, DA BOSTE ZA DODATNO POKOJNINSKO ZAVAROVANJE NEKAJ PRISPEVALI TUDI SAMI. KOLIKO, JE SEVEDA VAŠA ODLOČITEV. POTREBNO PA SE JE DRŽATI DOLOČILA, DA LAHKO SKUPNO VPLAČANA PREMIJA ZNAŠA NAJVEČ 5,844% BRUTO OSEBNEGA DOHODKA VSAKEGA POSAMEZNIKA. KRIJETE ZGOLJ RAZLIKO MED MAKSIMALNO PREMIJO IN OSNOVO 5.000 SIT, KI JO BO PRISPEVAL DELODAJALEC. ČE SE BOSTE ODLOČILI ZA SVOJ PRISPEVEK, BOSTE TA PRISPEVEK VPLAČEVALI OD SVOJE PLAČE V OBLIKI ADMINISTRATIVNE PREPOVEDI.  V KOLIKOR SE BOSTE ODLOČILI, DA BO VAŠ PRISPEVEK SKUPAJ S PRISPEVKOM, KI GA BO VPLAČEVAL INSTITUT, VIŠJI OD MAKSIMALNEGA ZNESKA, BOSTE MORALI ZA PRESEŽEK PLAČATI DOHODNINO.

 Zavarovanec dobi pravico do rente iz dodatnega pokojninskega zavarovanja sočasno z upokojitvijo po obveznem zavarovanju, vendar mora od PRVEGA VPLAČILA PREMIJE  v dodatno pokojninsko zavarovanje preteči najmanj 10 let. V primeru, da ob upokojitvi še ni preteklo 10 let, lahko zavarovanec koristi zbrana sredstva šele po poteku tega obdobja. Ob upokojitvi posameznik za zbrana sredstva na osebnem računu lahko kupi polico življenjskega  zavarovanja z dosmrtno rento ali privarčevani denar dvigne v enkratnem znesku. Zavarovanec lahko po preteku najmanj desetih let zbrana sredstva dvigne v enkratnem znesku tudi, če še ne izpolnjuje pogojev za upokojitev. V primeru smrti, preden je zavarovanec začel koristiti dodatno pokojnino, se zbrana sredstva dedujejo. Ne glede na način in čas koriščenja zbranih sredstev je potrebno takrat na prejeti znesek plačati dohodnino (višina je odvisna od davčnega razreda, v katerem se nahaja posameznik).

Predčasno pokojnino lahko zavarovanec koristi 5 let pred izpolnjevanjem pogojev za redno upokojitev, vendar ob izpolnjenem pogoju, da je najmanj 15 let plačeval dodatno pokojninsko zavarovanje.

Za sodelavce, ki bodo izpolnili pogoje za upokojitev pred potekom 10 let, bo institut za čas trajanja rednega delovnega razmerja tudi vplačeval znesek 5000,00 SIT, če bodo podpisali pristopno izjavo. Če že vplačujete v katerem drugem pokojninskem načrtu v okviru individulanega dodatnega pokojninskega zavarovanja  (v t.i. “drugem stebru”), lahko v tem načrtu ostanete ali pa prestopite v pokojninski načrt Prve pokojninske družbe.

Prednosti Prve pokojninske družbe d.d.
a)	Zaradi svoje interne organiziranosti Prva pokojninska družba omogoča zavarovancem nadzor nad delovanjem Prve pokojninske družbe – preko odbora in sveta pokojninskih načrtov – vpliv na in nadzor nad izvajanjem naložbene politike.
b)	Dopuščeno je spreminjanje višine premije. Dopuščen je moratorij (mirovanje) pri plačevanju premij, v zvezi s tem ni dodatnih stroškov, pa tudi doba varčevanja se zato ne podaljša.
c)	Varčevanje pri Prvi pokojninski družbi vas ne obvezuje, da tudi pokojninsko rento prejemate pri Prvi pokojninski družbi. 
d)	Upravljavska provizija se pri Prvi pokojninski družbi krije iz donosa nad tistim, ki ga zagotavlja pokojninski načrt in ne v breme glavnice. Donosnost je izračunana že z upoštevanjem upravljavske provizije.
e)	Poleg potrjenih pokojninskih načrtov ter dovoljenja pristojnih nadzornih organov za poslovanje je Prva pokojninska družba zagotovila svojim zavarovancem še en nujen element v zagotavljanju varnih in visokih pokojnin – pridobila je poslovnega partnerja, nizozemsko ABN AMRO BANK N.V.
f)	K Prvi pokojninski družbi je pristopilo že več kot 260 podjetij s skupno več kot 19.000 zaposlenimi.

Izračun dodatne pokojnine glede na dobo varčevanja in znesek plačane premije

Upoštevana je pričakovana stopnja donosa pokojninskega načrta, torej 10,71%.

Premija	Starost na začetku varčevanja	Starost ob upokojitvi	Število let varčevanja	Skupaj zbrana sredstva v  	Doživljenjska renta v  SIT

					ŽENSKE	MOŠKI	
   5.000,00   	55	60	5	         364.373,49   	         2.122,47   	       2.635,99   	
   5.000,00   	50	60	10	         971.461,66   	         5.658,74   	       7.027,85   	
   5.000,00   	45	60	15	      1.974.063,98   	       11.498,87   	     14.280,97   	
   5.000,00   	40	60	20	      3.629.855,47   	       21.143,81   	     26.259,47   	
   5.000,00   	35	60	25	      6.364.384,81   	       37.072,37   	     46.041,88   	
   5.000,00   	30	60	30	    10.880.442,97   	       63.378,29   	     78.712,40   	
   5.000,00   	25	60	35	    18.338.684,89   	     106.822,35   	   132.667,57   	

Premija	Starost na začetku varčevanja	Starost ob upokojitvi	Število let varčevanja	Skupaj zbrana sredstva v  SIT	Doživljenjska renta v  SIT

					ŽENSKE	MOŠKI	
 10.000,00   	55	60	5	         728.746,98   	         4.244,93   	       5.271,98   	
 10.000,00   	50	60	10	      1.942.923,31   	       11.317,48   	     14.055,69   	
 10.000,00   	45	60	15	      3.948.127,96   	       22.997,74   	     28.561,95   	
 10.000,00   	40	60	20	      7.259.710,94   	       42.287,62   	     52.518,94   	
 10.000,00   	35	60	25	    12.728.769,61   	       74.144,75   	     92.083,75   	
 10.000,00   	30	60	30	    21.760.885,94   	     126.756,58   	   157.424,81   	
 10.000,00   	25	60	35	    36.677.369,78   	     213.644,71   	   265.335,14   	

Premija	Starost na začetku varčevanja	Starost ob upokojitvi	Število let varčevanja	Skupaj zbrana sredstva v  SIT	Doživljenjska renta v  SIT

					ŽENSKE	MOŠKI	
 20.000,00   	55	60	5	      1.457.493,96   	         8.489,86   	     10.543,95   	
 20.000,00   	50	60	10	      3.885.846,62   	       22.634,95   	     28.111,39   	
 20.000,00   	45	60	15	      7.896.255,92   	       45.995,48   	     57.123,89   	
 20.000,00   	40	60	20	    14.519.421,89   	       84.575,25   	   105.037,87   	
 20.000,00   	35	60	25	    25.457.539,22   	     148.289,49   	   184.167,51   	
 20.000,00   	30	60	30	    43.521.771,87   	     253.513,17   	   314.849,61   	
 20.000,00   	25	60	35	    73.354.739,56   	     427.289,42   	   530.670,29   	

Premija	Starost na začetku varčevanja	Starost ob upokojitvi	Število let varčevanja	Skupaj zbrana sredstva v  SIT	Doživljenjska renta v  SIT

					ŽENSKE	MOŠKI	
 30.000,00   	55	60	5	      2.186.240,94   	       12.734,80   	     15.815,93   	
 30.000,00   	50	60	10	      5.828.769,93   	       33.952,43   	     42.167,08   	
 30.000,00   	45	60	15	    11.844.383,87   	       68.993,22   	     85.685,84   	
 30.000,00   	40	60	20	    21.779.132,83   	     126.862,87   	   157.556,81   	
 30.000,00   	35	60	25	    38.186.308,84   	     222.434,24   	   276.251,26   	
 30.000,00   	30	60	30	    65.282.657,81   	     380.269,75   	   472.274,42   	
 30.000,00   	25	60	35	  110.032.109,34   	     640.934,12   	   796.005,43   	

Več informacij o dodatnem pokojninskem zavarovanju v drugem stebru in ponudbi Prve pokojninske družbe lahko najdete na spletni strani www.prva.net.

SPREMEMBE IN DOPOLNITVE ZPIZ-1
(ZAČETEK VELJAVNOSTI 1. JANUAR 2002)
					Uradni list št. 109/2001

1.	Ločitev vseh pokojninskih načrtov na kolektivno in individualno zavarovanje (člen 293)
2.	Vsak delodajalec lahko sklene DPZ (tudi občine, sindikati, dno..) (člen 302)
3.	Minimalna mesečna premija je 3.683 SIT, max na letnem nivoju 441.958 (mesečno je to 36.830) SIT (301), premija se valorizira po novem s 1. januarjem
4.	Prednost pri uveljavljanju davčnih olajšav ima vedno delodajalec(301)
5.	Zavarovanec je lahko istočasno vključen v kolektivni in v individualni pokojninski načrt. (člena 301, 350)
6.	Za pridobitev davčnih olajšav se mora vključiti 51 % zaposlenih. (člen 301)
7.	Pokojninska družba lahko ima vzajemne pokojninske sklade (člena 315, 319)
8.	Upokojenci lahko plačujejo naprej tudi po upokojitvi, olajšave imajo pri dohodnini do 5,844% pokojnine (člena 301,362)

Sekretar IJS

Marko Burnik, univ.dipl.prav.

Ljubljana, 24.1.2002